Lukion+pedagoginen+suunnittelu

TVTn vaikutuksia lukio-opetukseen (pedagoginen kehittämissuunnitelma)
<span style="-webkit-composition-fill-color: rgba(175,192,227,0.230469); -webkit-composition-frame-color: rgba(77,128,180,0.230469); -webkit-tap-highlight-color: rgba(26,26,26,0.292969); background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: #ffffff; background-image: initial; background-origin: initial; border-bottom-style: none; border-color: initial; border-color: initial; border-left-style: none; border-right-style: none; border-top-style: none; border-width: initial; border-width: initial; color: #000000; display: block; font-family: Arial,Helvetica,FreeSans,sans-serif; font-size: 10pt; font-weight: normal; height: 1170.3999999999999px; line-height: 13pt; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0px; padding-bottom: 10px; padding-left: 10px; padding-right: 10px; padding-top: 10px; text-align: left;">**Tavoitteita**

Toimintakulttuurin muutos: Kaikki lukion toimijat, nuoret ja aikuiset, käyttävät uudessa toimintakulttuurissa tieto- ja viestintätekniikkaa yhtenä luonnollisena välineenä ja osana oppimisprosessiaan, sen ohjaamista, arviointia ja viestintää.

Oppimisprosessin kehittäminen: Haetaan tvt:n avulla pedagogisesti perusteltuja ratkaisuja ryhmässä tapahtuvaan projektimaiseen oppimiseen, uuden tiedon etsimiseen, rakentamiseen ja jakamiseen. Otetaan käyttöön vapaa-ajalta tuttuja yhteisöllisiä välineitä, käytetään eri oppimisalustoja sekä pilvitallennemahdollisuutta. Mahdollistetaan kaikille lukiolaisille oppimiskykynsä mukaiset oppimistulokset vähentämällä erilaisten sosioekonomisten taustojen eriarvoistavaa vaikutusta ja mahdollistetaan oppimistuokioiden kuunteleminen ja katseleminen luokkatilojen ja koulun ulkopuolella.

Lukion arvioinnin kehittäminen: Uusien kognitiivista suorituskykyä mittaavien koemuotojen kehittäminen ja ryhmäarviointimuotojen tuominen yksilösuorituksen rinnalle. Tutkitaan, miten yhteisöllinen tiedon rakentaminen muuttaa arviointia. Tavoitteena on synnyttää entistä soveltavampia kokeita, joissa kaikki lähteet ovat käytössä, ja samalla testata myös tiedon etsinnän, soveltamisen ja kriittisen suodattamisen taitoa. Seurataan mahdollisia oppimistulosten muuttumisia.

Toimintaympäristötavoitteet: - Teknologisesti kehittynyt toimintaympäristö mahdollistaa oppimisen siirtymisen myös luokkatilojen ulkopuolelle. - Opetuksen ja oppimisen muuttuminen yhä virtuaalisemmaksi vastaa kestävän kehityksen tavoitteisiin ja vähentää paperin käyttöä. - Kaikilla lukiolaisilla ja lukion opettajilla on käytössään miniläppärit/tabletit/päätelaitteet. - Verkko on toimiva ja päätelaitteille on tarpeeksi tukiasemia, jotta verkkoon pääsee koko talossa. - Lukiolla on käytössään opetuksen taltiointimahdollisuudet.

Tavoiteltavia **tuloksia**

- Lukio-opiskelu on monimuotoistunut ja joustavoitunut. Oppimisympäristökäsite on laajentunut. Oppiminen on mahdollistunut myös koulun seinien ulkopuolella. Kokonaisia kursseja, kurssien osia ja koulupäiviä on saatavana verkon kautta. Tallenteet, oppimistehtävät ja työt kulkevat ajasta ja paikasta riippumatta mukana (mobiili käyttö, pilvipohjaiset sisällöt ja palvelut). - Työelämän edellyttämät ryhmätyötaidot ovat lukiolaisilla parantuneet. - Oppimisprosessissa on käytössä yksilöoppimisen rinnalla "parviälyn" käyttö: uutta tietoa on opittu yhdessä hakemaan, rakentamaan, analysoimaan ja jakamaan. Opiskelijat ovat omaksuneet projektimaisen työskentelytavan. Opiskelijoiden oma-aloitteisuus ja oppimisprosessin omistajuus on selvästi lisääntynyt. - Autenttisen ja ajantasaisen tiedon käytön määrä on moninkertaistunut. Opiskelija osaa käyttää sähköisiä oppimisalustoja, yhteisöllisen median sovelluksia, pilvitallenteita. Opiskelijat kykenevät nauhoittamaan päätelaitteillaan ääntä ja kuvaa ja viemään ja jakamaan niitä eri alustoilla. Eri aineissa tulokset näyttäytyvät eri tavoin. Luonnontieteissä esim. vaativiakin sisältöjä pystytään havainnollistamaan päätelaitteilla. Tiedonkeruu, tulosten analysointi, simulaatiot, graafinen piirtäminen ovat nopeita ja monipuolisia. Tuloksia analysoidaan yhdessä. - Osaamisen arviointi on muuttunut sisällöltään ja muodoltaan. Yksilökokeiden rinnalle on tullut ryhmäarviointimuotoja ja prosessiarviointia. On syntynyt käytäntö arvioida ryhmätyötaitoja, tutkijantaitoja, tiedonhankintataitoja ja vuorovaikutusta. Kysymys ”kuka arvioi” on myös löytänyt uusia vastauksia: opettaja arvioi, opettajat yhdessä arvioivat, opiskelija itsearvioi tai vertaisryhmä arvioi. Hanke on aikaansaanut yhä soveltavampaa osaamista vaativia koemuotoja - myös sellaisia, joissa osaamisen lisäksi pitää osoittaa esiintymistaitoa ja -kykyä. Henkilökohtaiset päätelaitteet ovat tulleet luonnolliseksi arvioinnin työvälineeksi. - Opettajien yhteistyö on lisääntynyt, opettajat ovat oppineet projektimaisen oppimisprosessin ohjaamisen erilaisten tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien välineiden avulla. Hankkeen tuloksena syntyy opettajien perus- ja täydennyskoulutukseen sopiva malli uudenlaisesta pedagogisesta toimintatavasta ja toimintakulttuurista. Turun normaalikoulu sitoutuu levittämään hankkeesta kertyneitä kokemuksia ja tietoja alueellisesti ja valtakunnallisesti (ks. levittämissuunnitelma).